Överenskommelse nådd om EU:s reviderade energieffektiviseringsdirektiv
Publicerat av: Eva Rydegran ·
EU:s ministerråd och Europaparlamentet nådde efter en nattlig förhandling tidigt den 10 mars en överenskommelse om EU:s reviderade energieffektiviseringsdirektiv som är en del av EU:s så kallade Fit-for-55-paket.
![](/globalassets/bilder-ny/energieffektivisering/8183121-hands-holding-green-paper-house_800x533.jpg?width=1210&height=0&format=jpg&quality=80)
Det reviderade energieffektiviseringsdirektivet innebär bland annat att EU:s energieffektiviseringsmål höjs med 11,7 procent till 2030 jämfört med 2020 och EU-ländernas årliga energisparbeting ökas gradvis från dagens 0,8 procent per år till 1,9 procent till 2030.
– Det är bra att man kunnat enas mellan ministerrådet och Europaparlamentet om en mer realistisk ambitionsnivå vad gäller EU:s energieffektiviseringsmål som bland annat innebär en mer successiv upptrappning av energisparbetingen till 2030 jämfört med EU-kommissionens förslag. För att klara ett mer än fördubblat årligt energisparbeting jämfört med idag behöver nya svenska styrmedel och policyåtgärder tas fram. Direktivet innehåller också många nya detaljregler som kommer kräva ett omfattande genomförandearbete i svensk lagstiftning, men där vi behöver invänta att de slutliga skrivningarna offentliggörs, kommenterar Erik Thornström, ansvarig för styrmedel och energianvändning på Energiföretagen Sverige.
Det svenska EU-ordförandeskapet och Europaparlamentets förhandlare nådde på morgonen den 10 mars en provisorisk politisk överenskommelse om att minska den slutliga energianvändningen på EU-nivå med 11,7 procent år 2030. Detta innebär en övre gräns för EU:s slutliga energianvändning på 763 miljoner ton oljeekvivalenter och på 993 miljoner ton oljeekvivalenter för primär energianvändning. Slutanvändningsmålet kommer att vara bindande gemensamt för medlemsländerna, medan primärenergianvändningsmålet kommer att vara vägledande.
Alla medlemsländer ska bidra till att uppnå EU:s övergripande mål genom vägledande nationella bidrag, fastställda av medlemsländerna i deras nationella energi- och klimatplaner (NEKP) som kommer uppdateras under 2023–2024.
Successivt ökat energisparbeting för medlemsländerna
Rådet och parlamentet enades också om en gradvis ökning av det årliga energibesparingsmålet för slutlig energianvändning från 2024 till 2030. Medlemsstaterna ska säkerställa nya årliga besparingar på 1,49 procent av den slutliga energianvändningen i genomsnitt under denna period, och kommer gradvis att nå 1,9 procent till 2030.
Man enades också om ett specifikt energibesparingsmål för offentlig sektor på 1,9%/år där kollektivtrafik och det militära försvaret får undantas. Det ställs också upp ett mål om att medlemsländerna ska energirenovera minst 3 procent av byggnadsytan som används av offentlig verksamhet.
Direktivet innehåller därutöver omfattande ytterligare detaljreglering men överenskommelsen i dessa delar har inte offentliggjorts i det pressmeddelande som gått ut från EU:s ministerråd. Överenskommelsen mellan ministerrådet och Europaparlamentet ska nu formellt godkännas i respektive institution under våren innan det reviderade direktivet antas slutligt.
Kontakta mig om du vill veta mer
![Erik Thornström](/globalassets/bilder-ny/bilder-personal/medarbetare/erik-thornstrom-700x465.jpg?width=320&height=0&format=jpg&quality=80)
Erik Thornström
Ansvarig skatter och styrmedel - resurseffektivitet och energianvändning
Enhet: Politik & samhälle
Telefon: 08-677 27 08
E-post: erik.thornstrom@energiforetagen.se